"Bruixot" o "déu cornut", esquema de Henri Breuil que reprodueix una de les pintures de la Cova de Trois Frères, d'uns 15.000 anys d'antiguitat[1]
Els termes modernitat conductual (de l'anglés behavioral modernity), conducta moderna[2] i comportament modern[3] són expressions d'un concepte emprat en ciències socials (sobretot en antropologia, arqueologia i sociologia) per a referir-se a una sèrie de característiques que distingeixen el capteniment o conducta[4] (behaviour) dels humans moderns del dels seus antecessors i del d'altres línies extintes de l'evolució humana (i que podrien fins i tot relacionar-se amb les causes que provocaren l'extinció de l'Homo neanderthalensis, amb qui Homo sapiens arribà a coexistir). Aquests trets, estretament vinculats amb l'origen del llenguatge, són el pensament simbòlic, l'elaboració de conceptesabstractes, la capacitat relacional, l'interés per la comprensió dels fenòmens naturals, la creativitat i la transmissió cultural (incloent-hi la producció artística del paleolític superior[5] i elements rituals com els cultes funeraris, siguen o no part del que es podrien considerar creences religioses).[6][7][8][9] El procés hauria ocorregut al mateix temps que la primera expansió de les migracions humanes per Europa, així com per Austràlia i Nova Guinea.[10] Hauria sorgit la primera espècie biològica autoconscient, que va poder dominar el seu destí i evolucionar culturalment.[11][12]
↑Henri Breuil, Quatre cents siècles d'art paiétal (Montignac, 1954, p. 166 (Mary E. Boyle, tr., as Four Hundred centuries of Cave Art, London: Zwemmer, 1952); Breuil, Les Cavernes du Volp, 1958. Font citada en TheSorcerer (cave art).
↑"... la prima espansione certa dell'uomo oltre i confini dell'Eurasia e dell'Africa; furono infatti occupate l'Australia e la Nuova Guinea, allora unite a formare un unico continente." ("la primera expansió certa de l'ésser humà més enllà de les fronteres d'Euràsia i Àfrica. Foren ocupades Austràlia i Nova Guinea, aleshores unides formant un sol continent".) Jared Diamond, Armi, acciaio e malattie, 1997, pàg. 25.
↑Autoconsciència (Laing, font citada en Self-consciousness). La concepció de la humanitat com a autoconsciència la divulgà Carl Sagan en Cosmos.